Cassegrain spektrográf tervezése a piszkéstetői csillagvizsgáló 1 m-es távcsövére

Major Csaba 
V. éves csillagász hallgató
Szegedi Tudományegyetem TTK, Kísérleti Fizikai Tanszék
Témavezető: Fűrész Gábor csillagász
Harvard-Smithsonian Center for Astrophysics, Boston, USA

	A megfigyelő csillagászat egyik legfőbb feladata a világűrből hozzánk érkező elektromágneses sugárzás megfelelő detektálása és a sugárzásban "kódolt" információ kinyerése, amely a modellekkel összevetve felvilágosítással szolgál a kibocsátó forrás fizikai paramétereiről. A csillagászat két fontosabb információgyűjtési technikája a spektroszkópia és a fotometria. Hazánkban főképpen az utóbbival foglalkoznak.
	Az MTA Konkoly Thege Miklós Csillagászati Kutatóintézet Piszkéstetői Obszervatóriumában ugyan készítenek objektívprizmás felvételeket, de ezek felhasználhatósága korlátozottabb, mint egy rés-spektrográffal készített spektrumé. Magyarországon jelenleg aktívan egyetlen Cassegrain spektrográf sem üzemel. Célom ezért egy kis felbontású műszer megtervezése volt, amely igen nagy segítséget nyújthatna azon kutatóknak, akik a spektroszkópiának olyan területével foglalkoznak, ahol elegendő a kis felbontás, és az észlelni kívánt objektumok sem túl halványak.
	Dolgozatomban először a spektroszkópia jelentőségéről és kialakulásáról, utána a célkitűzéseimről írok néhány sorban. Az Optika fejezetben az optikai elemek paramétereinek meghatározását, a két fénymenet kialakítását, illetve a kameralencse megtervezését tárgyalom. A Mechanika fejezet részletes leírást ad a műszer mechanikai alkatrészeinek megtervezéséről, és sok, a megértést segítő, háromdimenziós ábrát tartalmaz az egyes elemek, illetve az összeállított egységek CAD modelljeiről. A várható teljesítőképességről a Távcső és spektrográf együttes teljesítőképessége fejezetben írok. A “Blaze” karakterisztika és relatív hatásfok fejezet információval szolgál a használni kívánt hullámhossztartományok észleléséhez beállított rács kondíciók relatív hatásfokáról. A műszer működtetéséhez szükséges elektronikával – a dolgozat terjedelmének limitáltsága miatt csak vázlatosan – az Elektronika fejezetben foglalkozok.